ЛЕТЕРИНГ У СИСТЕМІ ВІЗУАЛЬНОЇ КОМУНІКАЦІЇ: УКРАЇНСЬКИЙ ТА СВІТОВИЙ ДОСВІД - Шпак, Ольга Василівна; Багрій, Аліна Сергіївна (Теорія та практика дизайну, 2025)
Мета – здійснити огляд сучасного стану дослідженості летерингу у системі візуальної комунікації українськими та зарубіжними науковцями і практиками. Методологія. У дослідженні застосовано метод мистецтвознавчого аналізу, компаративний і порівняльний метод, метод емпіричного спостереження: мистецтвознавчий аналіз та компаративний метод спрямовані на вивчення теоретичних положень і практичних рішень, що репрезентують розвиток летерингу як візуального феномену у системі візуальної комунікації. Порівняльний метод дозволив виявити спільні тенденції та особливості летерингу. Емпіричну базу становлять сучасні приклади плакатного дизайну, книжкових і журнальних обкладинок, логотипів, цифрових і друкованих рішень, у яких застосовано летеринг як форму візуальної комунікації. Результати. У статті здійснено теоретичне осмислення летерингу як самобутнього інструменту візуальної комунікації. Встановлено, що у сучасному українському дизайні летеринг тяжіє до каліграфічної автентичності та типографічної дисципліни, орієнтуючись на історичні шрифтові традиції (устав, напівустав, скоропис тощо). Натомість у міжнародному контексті домінує ілюстративний та декоративний підхід. На відміну від західної традиції, український летеринг вирізняється формальною точністю, семантичною глибиною та культурним підґрунтям. Таким чином, практика сучасних українських митців доводить, що летеринг перетворюється і набуває виразної культурної значущості. Наукова новизна. Вперше здійснено цілісний теоретичний аналіз летерингу як автономного інструменту у системі візуальної комунікації. Запропоновано уточнену авторську дефініцію поняття «летеринг», що відображає його структурні, функціональні та естетичні особливості у сучасному візуальному середовищі. Досліджено внесок українських та зарубіжних шрифтових дизайнерів у становлення та розвиток летерингу як окремого напряму візуальної комунікації. Практична значущість. Отримані результати можуть бути використані в теоретичних дослідженнях з дизайну, в освітньому процесі, а також у практиці графічного й шрифтового дизайну.