ТРАНСКОРДОННА ІНТЕГРАЦІЯ ТРАДИЦІЙНИХ КЕРАМІЧНИХ РЕМЕСЕЛ І СУЧАСНОГО ДИЗАЙНУ ЮВЕЛІРНИХ ВИРОБІВ: УСПАДКУВАННЯ, ІННОВАЦІЇ ТА ЕСТЕТИЧНЕ ВИРАЖЕННЯ - Пань, Сінчень; Чуботіна, Ірина (Теорія та практика дизайну, 2025)
Мета. Ця стаття присвячена міждисциплінарній інтеграції традиційної керамічної майстерності та сучасного дизайну ювелірних виробів, досліджуючи такі ключові питання, як культурна спадщина, адаптація ремесел, інновації матеріалів та ринковий попит. З розквітом промислової революції та руху мистецтв і ремесел різноманітність матеріалів і технологій у ювелірних виробах стала значним прогресом, що сприяло розвитку керамічних прикрас. Метою цього дослідження є побудова динамічної структури «культурного перекладу-інноваційного механізму-регенерації цінностей», сприяючи глибокому злиттю традиційної кераміки з сучасним дизайном. Методологія. Дослідження створює багатовимірну основу для інноваційного дизайну керамічних ювелірних виробів. У культурному вимірі встановлюється трирівневий механізм «вилучення елемента – деконструкція значення – естетичний переклад». Ця структура систематично аналізує керамічні візерунки, форми та культурну семантику, використовуючи сучасні стратегії перекладу для досягнення сучасного представлення традиційної естетики ремесел. У ремісничому вимірі він пропонує координаційний план ремесла між матеріалами, розробляючи методи композитного структурного з’єднання для кераміки та металу, поєднуючи реконструкцію поверхневої текстури та ергономічне потоншення, щоб подолати обмеження носіння традиційних керамічних прикрас. У аспекті інноваційних матеріалів дослідження представляє технологію модифікації градієнтних композитів для розробки керамічних підкладок із низькою щільністю та високою міцністю, а також фотохромної глазурі та металокерамічних шаруватих структур, спрямованих на синергетичну оптимізацію як характеристик матеріалу, так і художнього вираження. Результати. На культурному рівні стаття обговорює, як вилучити культурні елементи з керамічної майстерності в дизайні ювелірних виробів, уникаючи надмірного спрощення. Це забезпечує спадкоємність культурної спадщини та інтеграцію сучасних естетичних концепцій. З точки зору ремісничої адаптації, стаття наголошує на координації між керамікою та іншими матеріалами, такими як метали, вирішуючи практичні проблеми, такі як довговічність і комфорт. Що стосується інноваційних матеріалів, керамічні прикраси відомі своїми унікальними формами, різноманітністю кольорів і довговічністю. Такі матеріали, як емаль і глазур, надають ювелірним виробам антиоксидантних властивостей, дозволяючи їм з часом зберігати свою естетичну привабливість. Щоб усунути притаманну кераміці крихкість і вагу, у статті пропонується використовувати вдосконалені та композитні матеріали для підвищення їх практичності та довговічності в дизайні ювелірних виробів. Керамічні прикраси також можна поєднувати з іншими матеріалами, такими як метали, пір’я та шкіра, для створення інноваційних, унікальних дизайнів. З точки зору ринку, стаття аналізує споживчі тенденції керамічних ювелірних виробів і пропонує, як задовольнити індивідуальні потреби за допомогою інноваційних дизайнів, оптимізуючи структуру галузі. Наукова новизна. У сприянні інноваціям стаття наголошує на важливості розвитку міждисциплінарного таланту та вдосконалення дизайнерської освіти для сприяння інноваційному розвитку керамічної майстерності та сучасного дизайну ювелірних виробів. Завдяки перекладу матеріалу та культурній реконструкції традиційна керамічна майстерність вносить нову мистецьку експресію в сучасний дизайн ювелірних виробів. У статті також розглядається робота голландської художниці Гезін Хакенберг як приклад того, як концепція «готового перекладу» застосована у створенні керамічних прикрас, долаючи обмеження традиційної майстерності та запроваджуючи логіку дизайну та методи культурного перекладу. Практична значущість. Міждисциплінарна інтеграція традиційної керамічної майстерності та сучасного дизайну ювелірних виробів не лише сприяє живій спадщині культурної спадщини, але й стимулює інновації в дизайні та модернізацію галузі.