СТВОРЕННЯ ІНТЕРАКТИВНИХ ВІЗУАЛІЗАЦІЙ У ВЕБЗАСТОСУНКАХ - Зозуля, Юлія Олександрівна (Теорія та практика дизайну, 2025)
Мета. Метою статті є розроблення методів інтерактивної візуалізації даних в інтерфейсах вебзастосунків на базі силових орієнтовних графів. У статті представлено процес розроблення та впровадження інтерактивної візуалізації даних у вебзастосунках, зосереджено увагу на силових орієнтовних графах як засобі динамічного представлення і аналізу складних наборів даних. Методологія. Основним підходом стало впровадження патерну «вхід – оновлення – вихід», що забезпечує динамічне зв’язування даних з елементами DOM для створення, оновлення та видалення візуальних елементів відповідно до змін у наборі даних. Прикладним методом реалізовано силові орієнтовні графи, де поведінка вузлів моделюється за фізичними принципами. Ураховано сили притягування та відштовхування, які описуються законами Гука та Кулона, для підтримання оптимальних відстаней між вузлами, а також застосовано позиційні сили для утримання графів у межах області перегляду. Результати. Було визначено, що силові орієнтовані графи, що складаються з кількох непересічних підграфів, моделюються з використанням фізичних принципів, які керують поведінкою їхніх елементів. Ці візуалізації врівноважують сили відштовхування та притягування, щоб зберегти просторову чіткість і уникнути накладання вузлів, водночас застосовують позиційні коригування, щоб гарантувати, що всі підграфи залишаються в єдиній формі. У статті доведено необхідність інтеграції бібліотеки D3.js, яка полегшує пов’язування даних з об’єктною моделлю документа (DOM). Ця інтеграція базується на шаблоні «вхід – оновлення – вихід», що дозволяє динамічно створювати, змінювати та видаляти візуальні елементи для відображення нових наборів даних. Шаблон гарантує, що кожен елемент даних унікально представлений і постійно оновлюється у відповідь на зміни, досягаючи надійного узгодження даних із візуалізацією. Наукова новизна полягає в тому, що було визначено порядок застосування передових методів кластеризації для вдосконаленої організації даних. Високовимірні вкладання, отримані з моделей обробки природної мови, було використано для захоплення семантичних і контекстних зв’язків у наборах даних. Ці вкладання додатково оптимізовано за допомогою методів зменшення розмірності, як-от t-SNE та UMAP, які зберігають значущі зв’язки, водночас спрощують структуру даних. Доведено, що отримані кластери необхідно представляти візуально, щоб підкреслити семантичну зв’язність, покращити інтерпретацію та допомогти у виявленні прихованих шаблонів. Практична значущість. Щоб продемонструвати практичну корисність запропонованої методології, її було застосовано до набору даних електронної комерції із семінару електронної комерції “SIGIR 2021”. Цей набір даних охоплює мільйони взаємодій і обширні метадані, забезпечує реальний контекст для оцінювання ефективності візуалізації. Цей підхід дає змогу кластеризувати продукти на основі спільних характеристик, полегшує розуміння поведінки споживачів і їхнього ставлення до продуктів.