СЦЕНОГРАФІЯ ВОЛОДИМИРА МЮЛЛЕРА (1925–1934) - Папета, Сергій Павлович; Острянська, Наталія Євгенівна; Латій, Оксана Іванівна; Яків’юк, Олена Іванівна; Солопов, Вячеслав Анатолійович (Теорія та практика дизайну, 2025)
У попередніх публікаціях про Володимира Мюллера було висвітлено ранній період його творчості. Статтю присвячено досягненням майстра в зрілу пору його діяльності як сценографа. У проєктах оформлення постановок найрізноманітніших жанрів у театрах Одеси, Сум, Вінниці, Дніпра, кіностудії ВУФКУ яскраво проявились елементи кубофутуризму, конструктивізму, експресіонізму, що ставить В. Мюллера в ряд з такими авангардистами, як О. Екстер, А. Петрицький, В. Меллер, О. Хвостенко-Хвостов. Мета. Ввести в науковий обіг факти творчої біографії В. Мюллера (1887–1979), презентувати невідомі проєкти оформлення театральних постановок, проаналізувати особливості творчої манери художника. Методологія. Джерелом дослідження творчості В. Мюллера послугував приватний архів колекціонера О. Кружалова. У процесі роботи досліджувалися особисті записи художника, ескізи й остаточні варіанти проєктів оформлення, вирізки з газет, афіші, фотографії декорацій і постановок. Розпорошені по численних теках матеріали були опрацьовані, систематизовані й підготовлені до публікації. Результати. Досліджено творчість В. Мюллера в період з 1925 до 1934 року. Проаналізовано проєкти оформлення театральних постановок. Виявлено новаторський характер сценографії В. Мюллера в контексті української сценографії 1930-х рр. Визначено стильову належність творчої манери майстра до авангардної сценографії видатних митців зазначеного часу. Відзначено вплив творчості В. Мюллера на формування авангардної сценографії молодих митців Одеси. Наукова новизна. Уперше опубліковано архівні матеріали щодо творчого доробку В. Мюллера з 1925 до 1934 року – періоду вищих досягнень майстра. Проаналізовано конструктивні, стильові, декоративні особливості його сценічних проєктів зазначеного часу. Уведено в науковий обіг невідомі факти його біографії і творчості. Практична значущість. Результати дослідження можуть бути використані фахівцями з історії українського мистецтва й дизайну. Практичну цінність матиме публікація для театрознавців, сценографів, дизайнерів графіків, дизайнерів одягу.