ОСОБЛИВОСТІ ФОРМУВАННЯ КРЕАТИВНИХ ПРОСТОРІВ МИСТЕЦЬКИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ - Сафронов, Валерій Костянтинович; Сафронова, Олена Олексіївна; Галайчук, Антоніна Юріївна (Теорія та практика дизайну, 2025)
Мета статті – дослідити особливості формування креативних просторів у мистецьких закладах вищої освіти, проаналізувати сучасні підходи до організації таких просторів та визначити ключові фактори, що сприяють розвитку творчого потенціалу студентів і викладачів. Стаття також націлена оцінити український та міжнародний досвід створення креативних хабів як навчальних про-сторів, визначити методи їх ефективного функціонування та інтеграції в освітнє середовище. Методологія. Для дослідження використано комплексний системний підхід, який поєднує аналіз наукових публікацій за темою дослідження, структурно-функціональний і порівняльно-типологічний аналіз дизайну інтер’єрів креативних просторів, а також узагальнення досвіду провідних мистецьких академій та університетів. Результати. Дослідження показало, що ефективне формування креативних просторів вимагає комплексного підходу, який передбачає: просторове зонування з метою поєднання навчальних, виставкових і соціальних зон; упровадження гнучких модульних інтер’єрів для адаптації до зміни просторових сценаріїв, а також інтеграцію цифрових технологій і медіаартпрактик. Установлено, що ключовими чинниками успіху є наявність відповідної матеріальної бази, участь студентів у проєктуванні простору та стимулювання міждисциплінарної взаємодії. Аналіз українських та міжнародних практик дав змогу сформувати рекомендації щодо адаптації креативних хабів до потреб конкретних мистецьких закладів. Наукова новизна. Стаття узагальнює сучасні підходи до створення креативних просторів у мистецькій освіті та пропонує комплексну методологію їх оцінки і проєктування. Наукова новизна полягає в поєднанні українського досвіду з міжнародними практиками, виокремленні ключових чинників успіху креативних просторів та формуванні критеріїв ефективності їх використання в навчальному процесі. Практична значущість. Результати дослідження можуть бути використані адміністрацією мистецьких закладів, архітекторами та дизайнерами освітніх закладів для планування і створення креативних просторів, на базі ЗВО мистецького спрямування, а також стати основою для розробки методичних матеріалів у навчальному процесі.